Kdy platí rodiče i na dospělé dítě? Vyživovací povinnost v otázkách a odpovědích
Zákonná úprava
Vyživovací povinnost rodičů k dětem nekončí automaticky dosažením jejich dospělosti. Zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník (dále jen „občanský zákoník“) v § 910 a násl. upravuje podmínky, za kterých tato povinnost trvá i poté, co dítě dosáhne 18 let. Důvodem je umožnit dítěti, aby se mohlo soustředit na přípravu na budoucí povolání.
Předpokladem pro vznik vyživovací povinnosti k dospělému dítěti je jeho soustavná příprava na budoucí povolání. To zahrnuje studium na střední nebo vysoké škole, ale i učební obor. Důležité je, aby studium bylo skutečně soustavné a dítě vynaložilo veškeré úsilí k jeho úspěšnému dokončení. Zákon stanoví, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, než je dítě schopné se samo živit. To znamená, že pokud si dítě studium zbytečně prodlužuje nebo jej opakovaně nedokončí, může soud rozhodnout o zániku vyživovací povinnosti.
Výše vyživovací povinnosti se určuje individuálně s ohledem na odůvodněné potřeby dítěte a majetkové poměry rodičů. Dítě by se mělo podílet na úhradě svých nákladů, pokud je to možné, například formou brigády. Rodiče se mohou dohodnout na výši a způsobu plnění vyživovací povinnosti. Pokud se nedohodnou, rozhodne o ní soud.
Předpoklady vzniku
Vyživovací povinnost rodičů nekončí automaticky dosažením zletilosti dítěte. Zákoník upravuje i vyživovací povinnost rodičů k dospělým dětem, a to v případě, že nejsou samy schopny se živit. Důvodem může být studium, nemoc nebo jiná závažná překážka. Podmínkou pro vznik vyživovací povinnosti k dospělému dítěti je jeho soustavná příprava na budoucí povolání. Nestačí tedy příležitostné studium, ale studium na střední nebo vysoké škole, případně v jiné vzdělávací instituci. Důležité je, aby studium směřovalo k získání vzdělání a následně i k možnosti se uživit. Zákon v tomto případě nepředepisuje věkovou hranici, ale je zřejmé, že studium ve třiceti letech by mohlo být považováno za obcházení zákona. Kromě studia může být důvodem pro vznik vyživovací povinnosti k dospělému dítěti také jeho nemoc nebo úraz, kvůli kterému není schopen se sám živit. V tomto případě je nutné, aby nemoc nebo úraz znemožňovaly dítěti získat odpovídající zaměstnání. Vyživovací povinnost rodičů k dospělému dítěti nevzniká automaticky. Dítě musí o výživné požádat a v případě soudního sporu i prokázat, že splňuje zákonné podmínky.
Rozsah povinnosti
Vyživovací povinnost rodičů k dětem nekončí automaticky s dosažením jejich dospělosti. Zákon ukládá rodičům povinnost přispívat na výživu i zletilým dětem, pokud nejsou samy schopny se o sebe postarat. Tato povinnost se vztahuje na děti, které se soustavně připravují na budoucí povolání, například studiem na střední nebo vysoké škole. Důležitým faktorem je, aby studium bylo dítětem zvládáno v běžných lhůtách a s patřičným úsilím. Rodiče nemusí přispívat na luxusní životní úroveň, ale na základní životní potřeby, jako je bydlení, strava, oblečení a studium. Výše výživného se určuje individuálně soudním rozhodnutím a závisí na majetkových poměrech rodičů a potřebách dítěte. Důležité je, že vyživovací povinnost nevzniká automaticky, ale je třeba se na ní s rodiči dohodnout nebo ji uplatnit u soudu. Pokud se rodiče na výši výživného nedohodnou, může o ní rozhodnout soud na základě žaloby o určení výživného.
![vyživovací povinnost rodičů k dospělým dětem](https://policie.cr/image/22212/vyzivovaci-povinnost-rodicu-k-dospelym-detem-1-large.webp)
Doba trvání
Vyživovací povinnost rodičů k dětem nekončí automaticky dosažením dospělosti. Zákoník stanoví, že rodiče přispívají na výživu svých dětí, které se nemohou samy živit. Důvodem může být studium, nemoc nebo jiná závažná překážka. Nezáleží na tom, zda dítě dosáhlo 18 let. Důležité je, zda se dokáže samo uživit. Pokud se dítě soustavně připravuje na budoucí povolání, mají rodiče povinnost ho podporovat. Studium na vysoké škole je typickým příkladem. Rodiče ale nemusí podporovat dítě donekonečna. Důležitá je snaha dítěte a jeho pokroky ve studiu. Pokud dítě studium zanedbává nebo je opakovaně neúspěšné, může soud rozhodnout o ukončení vyživovací povinnosti. Stejně tak pokud dítě studium bez vážného důvodu přeruší nebo ukončí a nezačne se připravovat na jiné povolání. Vždy záleží na konkrétních okolnostech případu.
Vlastnost | Popis |
---|---|
Věk dítěte | Vyživovací povinnost se vztahuje na zletilé děti, které se nemohou samy živit. |
Studium | Dítě, které se soustavně připravuje na budoucí povolání, má nárok na výživné i po dosažení dospělosti, zpravidla do 26 let. |
Zdravotní stav | Pokud zletilé dítě nemůže pracovat z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu, mají rodiče vyživovací povinnost. |
Osvobození od povinnosti
Vyživovací povinnost rodičů k dětem nekončí automaticky dosažením jejich dospělosti. Zákoník stanoví, že rodiče přispívají na výživu svých dětí, které se nemohou samy živit. To se týká i zletilých dětí, které se například dále vzdělávají, jsou v evidenci úřadu práce jako uchazeči o zaměstnání, nebo jim v dosažení samostatnosti brání zdravotní důvody. Důležité je, aby studium nebo jiná překážka bránila dítěti v samostatném zaopatření. Pokud se dítě věnuje studiu jen na oko a ve skutečnosti se nesnaží dosáhnout samostatnosti, soud může rozhodnout o ukončení vyživovací povinnosti. Stejně tak soud rozhodne o výši výživného s ohledem na možnosti rodičů a odůvodněné potřeby dítěte. Osvobození od vyživovací povinnosti k dospělému dítěti je možné pouze na základě soudního rozhodnutí. Rodič musí u soudu prokázat, že jsou splněny podmínky pro osvobození, například že je dítě schopné se samo živit, i když tak momentálně nečiní. Samotné dosažení zletilosti nebo ukončení studia tedy neznamená automatické osvobození od vyživovací povinnosti.
![vyživovací povinnost rodičů k dospělým dětem](https://policie.cr/image/22212/vyzivovaci-povinnost-rodicu-k-dospelym-detem-2-large.webp)
Výživné po rozvodu
Vyživovací povinnost se netýká jenom nezletilých dětí. I po dosažení dospělosti můžou mít děti nárok na výživné od rodičů. Podmínkou je, aby se samy nemohly živit. Důvodem může být studium, nemoc nebo dlouhodobě špatná finanční situace. Důležité je, aby děti po dosažení 18 let samy o výživné požádaly soud. Rodiče už nemají automatickou povinnost jim platit výživné jako u nezletilých. Soud posuzuje možnosti rodičů a potřeby dítěte. Zohledňuje se výše příjmů rodičů, životní náklady dítěte a jeho snaha se o sebe postarat. Pokud se dítě věnuje studiu, soud bere v potaz jeho úsilí a dosahované výsledky. Důležité je, aby studium bylo cílevědomé a vedlo k získání vzdělání. Rodiče můžou mít vyživovací povinnost i k dětem starším 26 let, pokud studují vysokou školu. V tomto případě se ale předpokládá, že se studenti snaží si na studium přivydělávat. Výživné není nárokové a soud vždy posuzuje konkrétní situaci.
Vyživovací povinnost rodičů nekončí automaticky dosažením dospělosti dítěte. Pokud se dítě soustavně připravuje na budoucí povolání, nebo je z důvodu nemoci či úrazu neschopné se samo živit, tato povinnost trvá i nadále.
Eliška Krásnohorská
Soudní vymáhání
V některých případech se dospělé děti, které stále studují, mohou ocitnout v situaci, kdy potřebují finanční podporu od rodičů. Zákon o rodině stanoví, že rodiče mají vyživovací povinnost ke svým dětem, a to i po dosažení jejich zletilosti, pokud se nemohou samy živit z důvodu přípravy na budoucí povolání. To se týká zejména studentů vysokých škol, ale i žáků středních škol, kteří se připravují na náročné přijímací zkoušky.
![vyživovací povinnost rodičů k dospělým dětem](https://policie.cr/image/22212/vyzivovaci-povinnost-rodicu-k-dospelym-detem-3-large.webp)
Pokud rodiče dobrovolně neplní svou vyživovací povinnost, může se zletilé dítě obrátit na soud. Soudní vymáhání výživného probíhá podáním žaloby, ve které dítě specifikuje své příjmy a výdaje a zdůvodní, proč potřebuje finanční podporu od rodičů. Důležité je doložit, že studium probíhá řádně a svědomitě. Soud poté posoudí finanční situaci obou rodičů i dítěte a stanoví výši výživného.
Je důležité si uvědomit, že soudní vymáhání výživného je krajním řešením. Vždy je lepší pokusit se o dohodu s rodiči. Může pomoci mediace nebo jiná forma mimosoudního řešení sporů.
Sankce za neplnění
Vyhýbání se placení výživného na dospělé dítě v nouzi má své důsledky. Pokud rodič dobrovolně neplní svou vyživovací povinnost, může se dítě obrátit na soud. Soud může nařídit exekuci na majetek rodiče nebo jeho mzdu. Vášniví neplatiči se vystavují riziku trestního stíhání pro trestný čin zanedbání povinné výživy.
Důležité je pamatovat, že vyživovací povinnost není jednostranná. Dospělé dítě má také povinnost usilovat o vlastní obživu. Soud zohlední veškeré okolnosti případu, jako je výše příjmů rodiče, potřeby dítěte a jeho snaha o vlastní obživu.
Komunikace mezi rodičem a dítětem je klíčová. Otevřený dialog o finanční situaci obou stran může předejít nedorozuměním a soudním sporům.
Změna výše výživného
Vyživovací povinnost se netýká jenom nezletilých. I když děti dosáhnou plnoletosti, můžou se ocitnout v situaci, kdy potřebují finanční podporu od rodičů. Typicky jde o studenty denního studia, kteří se ještě nedokážou sami uživit. Zákon v tomto ohledu mluví jasně – rodiče mají vyživovací povinnost k dětem, které se nemohou samy živit, a to i po dosažení jejich zletilosti. Důležité je, aby se děti samy přičinily o co nejrychlejší osamostatnění. Nestačí jenom studovat, ale je potřeba, aby se studenti aktivně snažili najít si brigádu a přispívat si tak na své potřeby. Pokud se dítěti změní životní situace, třeba z důvodu zhoršení zdravotního stavu nebo ztráty zaměstnání, můžou se rodiče s dítětem dohodnout na zvýšení výživného. V případě, že se rodiče s dětmi nedohodnou, nezbude než se obrátit na soud. Ten pak rozhodne o výši výživného s ohledem na potřeby dítěte a možnosti rodičů. Je důležité si uvědomit, že vyživovací povinnost není jednostranná. I dospělé děti mají morální povinnost postarat se o své rodiče, pokud se ocitnou v nouzi.
![vyživovací povinnost rodičů k dospělým dětem](https://policie.cr/image/22212/vyzivovaci-povinnost-rodicu-k-dospelym-detem-4-large.webp)
Zánik povinnosti
Vyživovací povinnost rodičů k dětem automaticky nekončí s dosažením jejich dospělosti. Trvá i nadále, pokud dítě pokračuje v přípravě na budoucí povolání, typicky studiem. Zákon hovoří o soustavné přípravě, nestačí tedy příležitostné studium jazyků či rekvalifikační kurz. Důležitá je také délka studia – nemělo by výrazně překračovat obvyklou dobu.
Zánik vyživovací povinnosti tak zpravidla nastává, jakmile je dítě schopné se samo živit. To znamená, že dokončilo vzdělání a má možnost si najít práci. Samozřejmě existují i výjimky. Pokud je například zletilé dítě ze závažných zdravotních důvodů neschopné se o sebe postarat, vyživovací povinnost rodičů trvá i nadále.
V případě sporů o výši či trvání výživného rozhoduje soud. Ten posuzuje všechny okolnosti případu, a to jak na straně rodičů, tak i zletilého dítěte. Zohledňuje se výše příjmů a majetku rodičů, ale i potřeby a možnosti dítěte. Soud může rozhodnout i o ukončení vyživovací povinnosti, pokud shledá, že si ji dítě svou vlastní vinou nezaslouží, například z důvodu zanedbávání studia či záškoláctví.
Publikováno: 05. 07. 2024
Kategorie: právo